%%%%%% Nejprve TeX přečte makra, která vymezují značkování a typografii:

\chyph        % použijte pdfcsplain
\input opmac

\margins/1 a5 (10,10,5,5)mm    % okraje a formát papíru
\colsep=6mm \parindent=5mm

\def\Red{\setcmykcolor{0 .89 .88 .2}}     % červená v CMYK podle časopisu
\let\Color=\Red
\def\subfont{\Color\bf\thefontsize[11]}   % velikosti použitých fontů
\def\chapfont{\Color\bf\thefontsize[28]}
\localcolor                               

\font\tenrm=myriad-r                      % fontová rodina MyriadPro
\font\tenbf=myriad-b
\font\tenit=myriad-i
\rm

\pdfmapline{=myriad-r MyriadPro-Regular "XL2encodingF ReEncodeFont" <xl2f.enc <MyriadPro-Regular.pfb}
\pdfmapline{=myriad-b MyriadPro-Bold "XL2encodingF ReEncodeFont" <xl2f.enc <MyriadPro-Bold.pfb}
\pdfmapline{=myriad-i MyriadPro-SemibodIt "XL2encodingF ReEncodeFont" <xl2f.enc <MyriadPro-SemiboldIt.pfb}

% Značky to titul, subtitul a autora
\def\tit #1\par{{\noindent\chapfont #1\unskip}\par\medskip}
\def\sub#1\par{\vskip\baselineskip{\noindent\subfont #1}\par\nobreak\noindent}
\def\author#1\par{\hfill{\it#1\par}}

\def\perex#1\par{% Typografie pro \perex
   \par\medskip     
   \setbox0=\vbox{\kern5mm\noindent{\White\typosize[12/14]#1\par}\kern0pt\par\kern5mm}
   \moveleft\dimexpr\hoffset+1in\vbox{
     \vbox to0pt{\Color\hrule height\ht0 width\pdfpagewidth\vss}
     \nointerlineskip
     \moveright\dimexpr\hoffset+1in\box0
   }
   \bigskip
}
\def\inbox #1\par{%  Vysunutý box, typicky obsahující URL
   \par\null\vskip-\baselineskip \kern-.7mm
   \vbox to0pt{\rlap{\Color\vrule height10mm width7.5cm}\vss}
   \vskip.7\baselineskip{\White\bf#1}\par\vskip1.3\baselineskip \kern.7mm
}
\def\makeheadline{%  Záhlaví
   \kern-\voffset \kern-1in
   \moveleft\dimexpr\hoffset+1in\hbox{\Color\vrule height8mm width\pdfpagewidth}
   \kern5mm
}
\def\makefootline{% Zápatí
   \null\vskip-16mm\hbox to\hsize{\ifodd\pageno\hss\putpage\rlap\else\putpage\llap\hss\fi}
}
\def\putpage#1{#1{\bf\thefontsize[13]\ifodd\pageno\else\the\pageno\kern.7mm\fi
   \vrule height 3mm depth8mm width.6mm \ifodd\pageno\kern.7mm\the\pageno\fi}%
}

\typosize[8.2/10]    % Velikost písma/řádkování
\lineskiplimit=-10pt
\pdffontexpand\tenrm 30 20 5 autoexpand 
\pdfadjustspacing=2  % mikrodeformace písma
\chardef\hyph=\hyphenchar\font
\rpcode\tenrm\hyph=310  \rpcode\tenrm`\.=200 \rpcode\tenrm`\,=200
\pdfprotrudechars=2  % visící interpunkce 
\emergencystretch=2em

%%%%%% Poté TeX přečte označkovaný dokument:

\pageno=23

\tit Typografie a \TeX

\perex Na FITu otevíráme nový volitelný předmět, ve kterém se budeme moci\nl
       poněkud podrobněji podívat na zoubek typografii a \TeX{}u.

\begmulti 2

\sub Technikálie

Předmět otevíráme ve spolupráci s katedrou teoretické informatiky
FIT ČVUT a je určen pro bakalářské, magisterské i doktorské studium napříč
fakultami ČVUT. Je sice označen jen předponou {\bf BI}, ale byl jsem
ujištěn, že jej budou moci zapsat i ostatní studenti.

%Osobně tedy nevím, proč má zatím jen předponu {\bf BI} a ne
%třeba {\bf MI} nebo {\bf PI}.
%Považuji to za drobnou \TeX{}nickou nesrovnalost, která snad bude během
%krátkého času
%vyřešena.

\sub O co jde

\TeX{} je program na zpracování textů za účelem vytvoření sazby. Přitom
umožní ctít zásady dobré typografie. Je vybaven silným, ale poměrně
neobvyklým makrojazykem. Asi nejznámějším makrobalíkem pro \TeX{} je
Lamportův \LaTeX{}. Je ale potřeba rozhodně vymýtit bohužel hodně rozšířený
omyl, že to je všechno a že \TeX{} rovná se \LaTeX.

Na vstupu je dobře označkovaný text (jak, to záleží na použité sadě maker).
\TeX{} dále čte příslušná makra, metriky fontů a další potřebná data a na
výstupu najdeme dnes typicky PDF obsahující sazbu. \TeX{} je tedy
automatický sazeč. Co naprogramujete, to udělá. Zkušený programátor maker
vymezí způsob značkování zdrojového dokumentu, podle kterého autoři dokument
připraví, a má nad výsledkem sazby, tedy nad designem dokumentu, absolutní kontrolu.

Koho zajímá typografie a nebojí se potýkat s~neobvyklým jazykem
\TeX{}u, má možnost rozšířit svůj zájem v toto předmětu.

\sub Historie a současnost

Ačkoli \TeX{} patří mezi počítačové dinosaury, protože byl vytvořen Donaldem
Knuthem v letech sedmdesátých minulého století, je na rozdíl od skutečných
dinosaurů stále živý. Existuje po celém světě početná komunita uživatelů a
programátorů \TeX{}u, která je poměrně aktivní. To poznáte, pokud nahlédnete
například na fórum {\bf tex.stackexchange.com}, kde poslední aktivity typicky
nastaly v řádu v minut a tázající se dočkají odpovědi zhruba
stejně rychle.

V současné době probíhá bouřlivý vývoj zej\-ména kolem následníků \TeX{}u
zvaných Xe\TeX{} a Lua\TeX. Například druhý jmenovaný propojuje veškeré
možnosti klasického \TeX{}u se skriptovacím jazykem Lua. Asi proto, že
klasický makrojazyk \TeX{}u je skutečně na hony vzdálen běžným procedurálním
jazykům, na které jsou zvyklí současní programátoři, takže tito programátoři
do \TeX{}u zakomponovali něco, s~čím umějí lépe pracovat. Rovněž nové rysy
formátu fontů OpenType nabízejí netušené možnosti. Přitom software, kde je
možné tyto možnosti typicky jako první využít, bývá Xe\TeX{} a Lua\TeX.

\inbox http://petr.olsak.net/typotex.html

Na počátku zrodu \TeX{}u dal Knuth světu program, který na míle předběhl
svou dobu v důkladnosti řešení typografických otázek. Teprve dnes nejnovější verze
Adobe InDesignu a podobných komerčních programů na přípravu sazby v některých
rysech \hbox{\it konečně} dohánějí \TeX: mikrotypografická rozšíření,
víceprůchodový algoritmus na zlom řádků atd. V~čem ale \TeX{} nedoženou
nikdy, je koncept automatického programovatelného sazeče, protože
úlohou zmíněných programů je pouze poskytnout lidskému sazeči uživatelské
rozhraní.

\sub Poznámky na závěr

Jsem zvědav, zda předmět zaujme v době Google dokumentů, dotykových
obrazovek, mobilních zařízení a sociálních sítí i současnou generaci
nastupujících IT odborníků a vůbec někdo se přihlásí. Pochopitelně požadavky
na počítačovou typografii se od dob, kdy Knuth vytvořil \TeX{}, výrazně
změnily. Ovšem základní koncepce \TeX{}u je natolik nadčasová, 
že má dle mého názoru stále co říci i v dnešní době.

Mezi důležitá pravidla typografie patří zásada {\it nerušit čtenáře}, tedy
jinými slovy nebýt vidět. Dostal jsem od redakce nabídku tuto stránku pro
časopis Buď FIT udělat v \TeX{}u. A za splnění uvedené zásady považuji to,
že si čtenáři nevšimli, že je tato stránka skutečně udělaná v \TeX{}u. 

\author Petr Olšák, FEL ČVUT

\endmulti

\bye
