% Jak TeX k~font�m ze St�e�ovic p�i�el
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
% Zpravodaj 4/2001          Petr Ol��k

\chyph  % pou�ijte csplain

\hsize=12.14cm
\vsize=17.3cm
\parindent=15pt
\raggedbottom                     % Vynechat dole na str�nce p��p. m�sto

\let\pagefont=\tenrm
\footline={\pagefont\ifodd\pageno\hfill\fi\the\pageno\hfil}


%% Parametry sazby %%
\emergencystretch=2em                   % Dodate�n� rozta�itelnost
\parindent=14pt                         % Odstavcov� zar�ka
\widowpenalty=10000 \clubpenalty=10000  % Absolutn� z�kaz vdov a sirotk�
\lineskip=0pt                           % Velk� boxy se budou dot�kat
\bigskipamount=12pt \medskipamount=6pt  % Nevkl�dat deformovateln� v�pl�ky
\smallskipamount=3pt

\def\,{\thinspace}  \def\.{\kern.1em }
\def\CS{$\cal C\kern-.1667em\lower.5ex\hbox{$\cal S$}\kern-.075em $}
\let\smallA=\sevenrm
\def\La{L\kern-.36em\raise.5ex\hbox{\smallA A}\kern-.12em}
\def\LaTeX{\La\TeX}
\def\twoe{$2_{\textstyle\varepsilon}$}

\def\begitems{\medskip\bgroup\catcode`\*=13 \narrower}
\def\enditems{\par\egroup\medskip}
{\catcode`\*=13 \gdef*{\par\noindent\llap{$\bullet$\ }\ignorespaces}}

\catcode`\"=13
\def"{\hbox\bgroup\let"=\egroup\setverb\tt}
\def\setverb{\def\do##1{\catcode`##1=12}\dospecials\obeyspaces}
\def\begtt{\medskip\bgroup
\setverb\catcode`\"=12\catcode`\~=13 
\def\par##1{\endgraf\ifx##1\egroup\else\leavevmode\fi##1}\obeylines \obeyspaces
\startverb}
{\catcode`\|=0 \catcode`\\=12
|gdef|startverb#1\endtt{|tt#1|egroup|medskip|testpar}}
\long\def\testpar#1{\ifx\par#1\else\noindent\fi#1}

\def\subsec #1\par{\bigskip\bigskip\hbox{}\nobreak\vskip-\medskipamount
\noindent{\bigbf #1}\par\nobreak\bigskip\noparindent}

\def\noparindent{\everypar={\setbox0=\lastbox\everypar={}}}

\font\titulbf=csbx12 scaled\magstep1
\font\scap=cscsc10
\font\bigbf=csbx12
\newdimen\authorwidth

\def\bigtitul #1\par{\hrule height4pt\kern1pt 
 \hrule height2pt\kern1pt \hrule height1pt \medskip
 \hbox{\titulbf #1}%
 \hbox to\hsize{\leaders \vrule height3.5pt depth-2.5pt\hfil
   \setbox0=\hbox{\vrule height 9pt depth3pt \scap\ \Author\ \vrule}%
   \global\authorwidth=\wd0 \box0 \vrule height7pt width3pt}
 \nointerlineskip \line{\hfil\vrule width\authorwidth height.4pt
   \vrule width3pt}%
 \nointerlineskip \line{\hfil\vrule width\authorwidth height2pt}%
 \vskip1cm \noparindent
}


\def\url#1{{\tt#1}}

\def\ps{Post\-Script}

%\input sjannon
%\setfonts [JannonText/]  \lineskiplimit=-2pt

\def\Author{Petr Ol��k}

\bigtitul Jak \TeX{} k~font�m ze St�e�ovic p�i�el
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

U� del�� dobu m� mrzelo, �e se \TeX{} pou��v� skoro v�hradn� jen 
s~Computer Modern fonty. P�itom tento program je navr�en tak, �e dok�e
pracovat s~libovoln�mi fonty v~libovoln�m (t�eba dnes je�t� nezn�m�m)
form�tu. Samoz�ejm�, pro ka�d� nov� form�t font� je pot�eba m�t 
v~\TeX{}u doprovodn� software, kter� umo�n� takov� fonty pou��t.
V�ichni jist� v�me, �e form�t \ps{} Type1 takovou softwarovou podporu 
v~\TeX{}u m�. Je tam u� od po��tk� existence \ps{}u.

Tak pro� se v~\TeX{}u pou��v� tak �asto (a mnohdy nevhodn�) jen
Computer Modern? Nen� to t�m, �e pouze Computer Modern je standardn�
sou��st� ka�d� instalace \TeX{}u? Nebo t�m, �e b�n� pou��van� makra 
v~\TeX{}u jsou implicitn� nastavena na Computer Modern? Nebo dokonce
t�m, �e instalace nov�ch font� je pon�kud n�ro�n�j�� a mnohdy vy�aduje
v�t�� zku�enosti s~po��ta�ov�mi form�ty font�? Nebo snad t�m, �e
vytvo�en� dokumentu v~jin�m ne� standardn�m fontu ohro�uje jeho
p�enositelnost? Nebo mo�n� t�m, �e \TeX{} je zadarmo a jeho u�ivatel�
o�ek�vaj� stejnou vlastnost i od font�? Nebo kone�n� t�m, �e alternativa
k~rozs�hl� skupin� matematick�ch font� v~Computer Modern se pro jin�
rodiny font� hled� jen obt��n�?

Mysl�m si, �e v��e uveden� d�vody se s��taj�. Je pravda, �e dnes u�
mnoz� \TeX{}ist� s�hnou aspo� n�kdy po p�smu z~nab�dky standardn�ch 35
\ps{}ov�ch font� od Adobe, kter� jsou p��tomny v~ka�d�m \ps{}ov�m
RIPu. Podporu pro tyto fonty v�etn� po�e�t�n� (virtu�ln� skripty
\TeX{}u) jsem p�ed asi osmi lety ud�lal a za�adil do
\CS{}\TeX{}u. Proto�e dnes k~t�m standardn�m font�m od Adobe existuj�
voln� dostupn� alternativy implementovan� nap��klad ve voln� ���en�m
\ps{}ov�m RIPu Ghostscript, mohou si u�ivatel� \TeX{}u ud�lat kdykoli
n�hled dokumentu s�zen�ho t�mito fonty a nemusej� fonty od Adobe
kupovat ani tvo�it dokument
\uv{naslepo} a �ekat, a� v�sledek projde \ps{}ov�m RIPem tisk�rny
nebo osvitov� jednotky.

Po�e�t�n� pro 35 Adobe font� jsem kdysi d�lal s~v�dom�m limit�, kter�
vych�zely z~technick� podstaty t�chto font�. Proto�e fonty nebude m�t
b�n� u�ivatel v~po��ta�i, ale budou jen v~RIPu tisk�rny nebo osvitov�
jednotky, nebylo mo�n� k~nim p�id�vat dal�� znaky nebo je n�jak
modifikovat. Bylo mo�n� vyu��t pouze znaky, kter� v~t�chto
fontech byly obsa�eny a skl�dat je do znak� kompozitn�ch. Tak
nap��klad pro akcent u~p�smen � a � jsem pou�il apostrof, a�koli tam
v�t�inou vypad� dost humpol�cky. Nebo akcenty nad verz�lkami musely
b�t stejn�, jako akcenty pro m�nusky. Ty verz�lkov� ale mnohdy p��li�
vy�n�valy z~��dku. Pokou�el jsem se na n� aplikovat (v~r�mci
virtu�ln�ch skript� v~\TeX{}u a prost�ednictv�m standardn�ch
\ps{}ov�ch oper�tor�) geometrick� deformace, co� sice ��ste�n�
pomohlo, ale v�sledek m�l n�kter� dal�� nedostatky, kv�li
kter�m jsem tento trik nakonec do ofici�ln� distribuce neza�adil.

Tu��te asi, �e jsem v~souvislosti s~t�mito probl�my zaj�sal, kdy� jsem se
dozv�d�l o~existenci St�e�ovick� p�smolijny a prohl�dnul jej� nab�dku.
Ty fonty maj� naprosto perfektn� akcenty a p�jdou v~\TeX{}u pou��t
bez dodate�n�ho po�e��ov�n�, proto�e samoz�ejm� �esk� jsou.
Fonty ze St�e�ovic maj� v�echny n�le�itosti, kter� pro kvalitn� sazbu
s~radost� vyu�ijeme, a p�itom v~mnoha jin�ch fontech tyto v�ci chyb�. 
M�m na mysli t�eba bohat� reperto�r ligatur nebo variantn� p�smeno 
\uv{v} v~n�kter�ch kurz�v�ch. Nav�c texty, kter�mi byly uk�zky font�
na WWW str�nk�ch~\url{www.lege.cz/typo/stormenu.htm} 
prolo�eny, mn� osobn� p��mo mluvily z~du�e.

Tak se stalo, �e jsem se asi p�ed dv�ma lety sezn�mil s~majitelem St�e�ovick� 
p�smolijny a tv�rcem v�ech font� v~jedin� osob�: panem Franti�kem
�tormem. Mluvili jsme o~tom, jak by mohla vypadat spolupr�ce
p�smolijny s~\CS TUGem a zm�nil jsem mo�nost vytvo�en� podpory pro
jeho fonty v~\TeX{}u. On nam�tal, �e z~hlediska mno�stv� z�kazn�k�
jsou pro n�j \TeX{}ist� jen minoritou. S~t�m se d�, bohu�el, jen
souhlasit. Je proto pro n�j zat�m ekonomicky nev�hodn� pronikat do
problematiky \TeX{}u a nab�zet z�kazn�k�m i tuto podporu. V�noval mi
na zkou�ku jednu �ty�-�ezovou rodinu, abych ji zkusil dostat do \TeX{}u.

Neodpust�m si uv�st jednu perli�ku, kter� p�i p�ed�v�n� t�chto �ty�
font� nastala. Pan �torm se m� zeptal, zda to chci pro PC nebo
MAC. Zalapal jsem po dechu, proto�e Linux b�� na PC i na MAC, ale
tu�il jsem, �e takto ot�zka nebyla my�lena. Vid�l jsem, �e on pracuje
s~po��ta�em i opera�n�m syst�mem od MAC� a v�d�l jsem, �e pot�ebuji ke
sv�mu �t�st� PFB a AFM soubory. Nic v�c. Vy�el jsem z~domn�nky, �e tyto
soubory maj� v~obou syst�mech stejn� form�t a prohl�sil jsem:
\uv{Bude lep��, kdy� mi to d�te v~nativn�m form�tu, ve kter�m
pracujete, aby nedoch�zelo ke zbyte�n�m ztr�t�m informace konverzemi.}
C�t�te asi, jak� jsem p�i t� �e�i m�l ramena. Dostal jsem variantu MAC
a dob�e mi tak. Hned druh� den jsem b�el pokorn� za panem 
�tormem s~disketou znova, proto�e jsem cel� ve�er str�vil 
zbyte�n�m objevov�n�m naprosto nepochopiteln�ch odli�nost�
form�t� font� pro MAC a zbytek sv�ta.

A�koli jsem pak po t�dnu p�i�el u� s~lep��mi v�sledky v�etn� ti�t�n� 
uk�zky �l�nku vys�zen�ho v~\TeX{}u t�mi zap�j�en�mi fonty, k~dal��
dohod� v~t� dob� nedo�lo. Asi jsem m�l tehdy p��li�
mnoho p�ipom�nek k~t�m font�m. Nap��klad, �e znak se jm�nem 
"copyright" by m�l vytisknout \uv{\copyright} a nikoli \uv{�}.
P�itom znak "Scaron" ve fontu v�bec nebyl k~nalezen�.
Podobn� pod znakem "sterling" jsem o�ek�val symbol britsk� m�ny a
nikoli ligaturu \uv{fi} a tak bych mohl pokra�ovat. 
Ud�lal jsem si tehdy pro ty fonty takov� speci�ln� "*.enc" soubor,
kter� zm�n�n� probl�m zmaten� n�zv� obch�zel, ale doporu�il jsem 
autorovi, �e by bylo lep�� m�t to spr�vn� rovnou v~t�ch fontech.
Pan �torm asi tu�il, �e \TeX{}ist� budou m�t takov� z�hadn�
p�ipom�nky (v�dy� ty fonty jsou k�dov�ny pro Windows, tak kde je
probl�m?) tak dlouho, dokud on nenech� v~t�ch fontech hodn� dal�� 
pr�ce. A~to se mu pro malou \TeX{}ovou obec nevyplatilo.

Pak jsme se asi dva roky nevid�li. A� v~kv�tnu leto�n�ho roku (2001) 
se na diskusn� skupin� "cstex@cs.felk.cvut.cz"
objevil t�paj�c� dotaz, jak za�adit do \TeX{}u fonty, kter� si n�kdo
koupil ve St�e�ovick� p�smolijn�. A�koli jsem u� zapomn�l, kdo
ot�zku polo�il, mysl�m si, �e mu nyn� vd���me za to, �e ucelen� podoba
\TeX{}ov� podpory pro fonty ze St�e�ovic existuje. Kdyby se toti�
autor dotazu s~technick�mi probl�my porval s�m a na nic se neptal, tak
by v�e z�stalo ve stavu p�ed dv�ma lety. Se �tormov�mi fonty by se 
rvali dal�� a dal�� \TeX{}ist� v�dy znovu, a p�itom ka�d� by to ud�lal
trochu jinak a neexistoval by jednotn� standard na podporu t�chto font�.
Ten t�paj�c� dotaz ale rozpoutal novou diskusi o~pot�eb� jednotn�ho p��stupu
k~za�len�n� font� ze St�e�ovick� p�smolijny.

P�i dal�� komunikaci s~panem �tormem jsem u� p�esn� v�d�l, jak m�m
odpov�d�t na ot�zku \uv{MAC nebo PC} a dostal jsem dal�� vzorek �ty�
font� k~test�m. Byl jsem mile p�ekvapen, �e fonty u� nyn�
obsahuj� znaky se spr�vn�mi n�zvy a t�ch znak� bylo dokonce kolem 370.
Uk�zalo se, �e St�e�ovick� p�smolijna za ty dva roky ud�lala na
fontech velk� kus pr�ce. I~pan �torm byl mile p�ekvapen, kdy� dostal
ode mne vzorek dokumentu s~t�mito fonty ve form�tu PDF zpracovan� 
pdf\TeX{}em. Do�lo ke vz�jemn� shod�, �e bude pro \TeX{}isty v�hodn�j��,
kdy� bude pro n� podpora jednotn� p�ipravena. A~tak jsem si v~�ervnu
roku 2001 odn�el ze St�e�ovic CD�ko \hbox{(ve verzi PC:-)} 
v�etn� krabice s~p�smov�m katalogem. P��slib byl, �e p�es
pr�zdniny ud�l�m pro \TeX{}isty podporu ke v�em t�mto
font�m a zve�ejn�m ji na Webu.

Dob�e se slibuje a h�� se d�l�. Narazil jsem b�hem pr�ce na n�kolik
technick�ch probl�m�, kter� pop��u n��e. Nav�c jsem se rozhodl ud�lat
pro \TeX{} makro, kter� by mi umo�nilo udr�et p�ehled a po��dek nad
tak velk�m mno�stv�m font�. My�lenku toho makra, kter� jsem nazval
OFS, taky pop��u n��e. P�itom popt�vka \LaTeX{}ist� je dost siln�, 
tak jsem se p�emohl a pokusil se toto makro ud�lat nejen pro plain, 
ale i pro \LaTeX{}. Kone�n� man�elka m�la pom�rn� dost �e��, �e d�ti
cht�j� j�st a �e n�s moje kon��ky (tj.~\TeX) a m�j u�itelsk� plat
p��li� neu�iv�. Tuto skute�nost na rozd�l od p�edchoz�ch dvou u� 
nerozep��u podrobn�ji n��e. Byl jsem nakonec r�d, �e se mi term�n
dokon�en� s~od�en�ma u�ima poda�ilo splnit.

\TeX{}ovou podporu pro p�sma ze St�e�ovic najdete od z��� 2001 na
str�nk�ch sdru�en� \CS TUG, konkr�tn� na \url{www.cstug.cz/stormtype}.
Je tam bal��ek obsahuj�c� metriky a "fd" soubory pro v�echny
fonty. Bal��ek t� obsahuje m� makro OFS. D�le na WWW str�nce najdete
klikac� katalog s~uk�zkami v�ech font� zpracovan� pdf\TeX{}em.
Kone�n� tam je k~m�n� bal��ek se \uv{zdrojov�mi texty},
p�esn� �e�eno s~n�stroji, pomoc� kter�ch jsem ty metriky generoval.
Ct�m z�sadu \TeX{}u (nov�ji t� GNU GPL a podobn�ch licenc�), �e
v�sledek pr�ce se slu�� zve�ejnit v�etn� zdrojov�ch text�.
Metriky jsou p�itom u� v�sledkem n�jak�ho procesu, na kter� bylo
pot�eba pou��t ur�it� n�stroje. Tyto n�stroje si samoz�ejm�
nechci nechat pro sebe. 

Podpora obsahuje z~pohledu \TeX{}u p�i pou�it� makra OFS 
287 font� �len�n�ch do 86 rodin. N�kter� tyto fonty ov�em slu�uj� dva
r�zn� fonty ozna�ovan� v~katalogu St�e�ovick� p�smolijny jako z�kladn�
(��slice na ��dce) a OSF (sk�kav� ��slice, old style figures). 
Tak�e z~pohledu p�smolijny je podporov�no 321 r�zn�ch font�. 
Podpora zahrnuje metriky stejn�ch font� pro rozli�n� k�dov�n�, 
tak�e nesm� p�ekvapit, �e v~bal��ku lze nal�zt celkem 
857 metrik a 260 {\tt fd} soubor�. Mapovac� soubor pro "dvips"
s~n�zvem "storm.map" obsahuje 1124 ��dk�, proto�e umo��uje
odstran�n�m n�kter�ch koment��� �e�it probl�m nejednozna�nosti
n�zv� n�kter�ch font�.


\subsec Jak na v�robu \TeX{}ov�ch metrik
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

Proto�e fonty obsahuj� v�echny pot�ebn� akcentovan� znaky a je�t�
mraky akcentovan�ch znak� nav�c, odpad� d�vod pro pou�it� virtu�ln�ch
skript� v~\TeX{}u (zvan�ch t� virtu�ln� fonty). Skute�n�, virtu�ln�
skript n�m p��li� nepom��e �e�it n�kter� chyb�j�c� znaky, jako je
nap��klad znak "Eng" z~k�dov�n� T1 (na pozici 141) nebo p�smeno j
bez te�ky.  M��eme sice tyto znaky pomoc� virtu�ln�ch skript�
substituovat z~jin�ch font�, ale v�sledek by byl p�i pou�it� t�chto
znak� stejn� jako p�st do o�� bij�c�. Jedin�m p��nosem p�i pou�it�
virtu�ln�ch font� by byla mo�nost vytvo�en� znaku \uv{SS} jako
verz�lky ke znaku \ss. To se ale pou�ije jen v~n�meck�ch textech 
a nav�c jen tehdy, pokud konvertujeme automaticky text psan�
mal�mi p�smeny na verz�lky pomoc� "\uppercase".  
P�itom se d� probl�m  �e�it jinak (viz t�eba p��klad 
v~dokumentaci k~makru OFS na stran�~15). 
Nestoj� tedy za to ztrojn�sobovat velikost instalace 
p��tomnost� virtu�ln�ch skript� (ke ka�d� metrice by nav�c musela 
existovat metrika \uv{raw} a virtu�ln� skript "*.vf".

Pro konverzi metrik jsem pou�il program "afm2tfm" z~distribuce
"dvips". Koketoval jsem chv�li sice i s~programem "fontinst", ale zd�l
se mi p��li� pomal�, co� p�i tom mno�stv� font� bylo zn�t. V~dob�, kdy
jsem se rozhodl pro "afm2tfm", jsem je�t� netu�il, �e
nastanou pot��e, kter� by se mo�n� daly l�pe �e�it pr�v� programem
"fontinst". Necht�lo se mi ale na posledn� chv�li p�ech�zet na jin�
program (mo�n� by se objevily dal�� skryt� obt��e), tak�e podpora
z�stala postavena na programu "afm2tfm". Z�kladn� postup pro vytvo�en�
metriky tedy vypad� takto:

\begtt
$ afm2tfm soubor.afm -T kodovani.enc -v metrika metrika
$ rm metrika.tfm
          ... tato metrika.tfm neobsahuje kerningov� informace
$ vptovf metrika
          ... vznik� c�lov� metrika.tfm
$ rm metrika.vf metrika.vpl
\endtt

Jak ji� jsem zm�nil, fonty b�n� obsahuj� asi 370 znak�. My�lenky na
pou�it� $\Omega$\TeX{}u m� p�e�ly d��v, ne� m� v�bec mohly napadnout. 
Tato varianta \TeX{}u je v~na�ich zem�ch natolik m�lo pou��van�, �e
by v�sledn� \TeX{}ov� podpora byla pou�iteln� jen pro otrl� jedince,
kte�� se neboj� instalovat m�n� obvykl� software a ��ourat se v~jeho
mo�nostech. J� s�m mezi takov� jedince nepat��m.

Bylo tedy pot�eba znaky z~dodan�ch font� rozd�lit do dvou metrik:
z�kladn� a roz�i�uj�c�. Z�kladn� metriku jem k�doval podle \CS-font�
(tzv.~k�dov�n� IL2) a druhou verzi z�kladn� metriky jsem
p�ipravil v~k�dov�n� T1 pro \TeX{}isty s~mezin�rodn�m rozletem.
Ka�d� font m� tedy t�i metriky: z�kladn� ve dvou variant�ch a
jednu roz�i�uj�c�. V~roz�i�uj�c� metrice jsou v�echny \uv{zbyl�}
znaky, kter� se nevyskytuj� v~pr�niku k�dov�n� T1 a IL2, ale jsou ve
�tormov�ch fontech p��tomny. T�m je mo�no pokr�t v�echny znaky z~fontu
bu� dvojic� IL2 + roz�i�uj�c� metrika nebo dvojic� T1 + roz�i�uj�c�
metrika. Roz�i�uj�c� metriku jsem k�doval bez dal��ch souvislost�
prost� tak, jak mi to p�i�lo pod prsty. K�dov�n� jsem nazval SE1
(zkratka od StormEncoding1).

P�edchoz� odstavec nen� �e�en �pln� p�esn�. Metrika k�dovan� podle T1
neobsahuje v�echny znaky z~tohoto k�dov�n�, proto�e ve �tormov�ch
fontech chyb�j� znaky "dotlessj", "visiblespace", "Eng", "eng" a "SS".
Na pozic�ch pro tyto znaky jsou pr�zdn� m�sta s~v�jimkou pozice~26 pro
"dotlessj", kam jsem str�il variantn� p�smeno~\uv{v}, aby mohlo tvo�it
ligaturu s~okrajem slova. Takto vznikl� k�dov�n� je intern� ozna�eno
jako "StormT1Encoding" a najdeme jej v~souboru "stormt1.enc".
V~\LaTeX{}ov�m NFSS se pou��v� po��d n�zev \uv{T1} s~t�m, �e v��e 
jmenovan� znaky v~tomto k�dov�n� prost� nebudou p�i pou�it� 
�tormov�ch font� fungovat. 

Rovn� IL2 metrika nen� zcela p�esn� shodn� s~k�dov�n�m
podle \CS{}font�. P�edev��m chyb�j� velk� �eck� p�smena pou��van� 
v~matematick� sazb� na pozic�ch~0 a�~10. D�le chyb� "dotlessj"
(pozice~17) a �krt�tko pro polsk�~L (pozice~32). Nav�c jsou zaneseny
v�echny znaky jako v~k�dov�n� XL2, tj. znaky "ellipsis", "dagger",
"daggerdbl", "bullet", "sterling", "paragraph" 
\hbox{(pozice 128--133)}, "section" (pozice~167), 
"Lslash" (pozice~163), "lslash" (pozice~179) 
a n�kter� akcentovan� znaky z~abeced evropsk�ch
st�t�. Krom� znak� z~XL2 k�dov�n�, kter� je deklarov�no v~souboru
"xl2.enc" a v~[TST] na stran� 157, jsem je�t� p�idal tyto znaky:
"euro" (pozice~134), "trademark", "copyright", "registered"
(pozice~136--138), "guilsinglleft", "guilsinglright",
variantn�~\uv{v}, ligatury "ct", "st", "ft", "longst" a znak "longs"
\hbox{(pozice 142--149)} a d�le znaky "florin" na pozici~151,
"quotesinglbase" na pozici~154 a "quoteleft" na pozici~155. Takto
vytvo�en� k�dov�n� jsem nazval "StormL2Encoding" a ulo�il do souboru
"storml2.enc". V~\LaTeX{}ov�m NFSS se nad�le tomuto k�dov�n� ��k�
\uv{IL2} s~t�m, �e nov� znaky jsou deklarov�ny v~souboru
"se1ini.def". 


\subsec Objevuj� se probl�my
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

P�i vytv��en� \TeX{}ov�ch metrik jsem narazil na n�kolik
probl�m�, kter� zde pop��u podrobn�, aby dal�� u�ivatel�
\TeX{}u nemuseli v~p��pad� generov�n� dal��ch metrik objevovat
objeven�. 

P�edev��m m� �okoval pohled do metriky "afm".  BoundingBoxy v�ech
znak� tam byly �pln� stejn� a to docela velk�: 
"B -147 -677 1475 1004".
Za to pan �torm asi nem��e, ale program�tora, kter� d�lal
ten program pou��van� panem �tormem p�i generov�n� "afm" metrik,
bych nakopal do zadku. Nu co�, bylo pot�eba prohnat v�echny "*.pfb"
soubory \ps{}ov�m RIPem a zeptat se jej na skute�n� BoundingBoxy
znak�. Na to u� existuje v~Ghostscriptu \ps{}ov� program, kter� se
jmenuje "printafm.ps". Ten ale nevytiskne tabulku kerningov�ch
p�r�. �erp� toti� informace jen z~{\tt*.pfb} soubor� a tam tato
tabulka ulo�ena nen�. 
Nen� zas ale takov� probl�m slepit informace o~kerningov�ch
p�rech z~origin�ln� "afm" metriky a informace o~BoundingBoxech
z~v�stupu programu "printafm.ps". K~tomu jsem pou�il p�r
starod�vn�ch ale vynikaj�c�ch UNIXov�ch program�, jako je "grep",
"cat", "tail" nebo "head" a lepilo se mi to automaticky 
zp�t do metriky se spr�vn�mi BoundingBoxy i se zachovan�mi 
kerningov�mi p�ry. Odpov�daj�c� skript�k se jm�nem "naf" je samoz�ejm� 
v~distribuci \TeX{}ov� podpory p�ilo�en.

Nastal ale ne�ekan� dal�� probl�m. Program "printafm.ps" jaksi
nepo��t� p��li� s~t�m, �e by font m�l n�kdy v�ce ne� 256 znak�. Tak�e
v��e uveden� postup znamenal n�hodnou ztr�tu n�kter�ch znak�. Na�t�st�
je program "afm2tfm.ps" vlastn� jen prost�m \ps{}ov�m k�dem, tak�e
jsem se v~n�m povrtal a tuto vlastnost opravil. T�m vzniknul program
"myprintafm.ps", kter� jsem nakonec skute�n� pou�il. Je 
v~distribuci p�ilo�en. Oprava je zat�m jen provizorn�, proto�e program
"myprintafm.ps" nyn� um� maxim�ln� 512 znak�. Pro pot�eby font� ze
St�e�ovick� p�smolijny to bylo dosta�uj�c�. Proto�e mn� ne�in� velk�
pot�en� vrtat se v~\ps{}ov�ch k�dech, nechal jsem toho, a�koli tu��m,
jak by se to dalo ud�lat bez limitu na po�et znak�.

Na cest� k~perfektn�m metrik�m nyn� zask��pal program "afm2tfm".
Nev�m z~jak�ch d�vod�, ale ten program m� v~sob� vlo�enou jistou
zbyte�nou inteligenci na p�epo��t�v�n� v��ek akcentovan�ch znak�
u~vyjmenovan�ch akcent�. Jakoby nesta�il �daj z~BoundingBoxu, kdy� u� ho
m�me spr�vn�! V�sledky byly takov�, �e v��ky akcentovan�ch znak� byly
(m�rn� �e�eno) ul�tl�. To pak tajupln� rozhazovalo ��dkovou
osnovu v~\TeX{}u, ani� by byl vid�t d�vod toho rozhozen�.

Rozhodl jsem se nekompromisn� zas�hnout a tuto nadbyte�nou inteligenci
z~programu "afm2tfm" pro m� ��ely odstranit. Samoz�ejm�, �e
program je k~dispozici v�etn� zdrojov�ch text� v~jazyce~C, tak�e nebyl
probl�m chybu naj�t, pojmenovat, odstranit a program znovu
zkompilovat. Tak vznikl program "my-afm2tfm", kter� je v~distribuci
p�ilo�en. Kdybych pou��val programy bez otev�en�ho zdrojov�ho k�du,
asi bych byl v~tuto chv�li u� �pln� ztracen.

Nyn� p�ich�z� na �adu dal�� z�drhel. V�echny metriky maj� svorn� ps�no
"XHeight 700", co� samoz�ejm� nen� pravda. Ka�d� font m� p�eci
jinou st�edn� v��ku p�sma. Zde si nejsem tak jist, zda to je opomenut�
pana �torma, nebo v~tom m� prsty ten bezejmenn� program�tor, kter� by
si m�l p�ipravit na zadek pol�t��. �daj "XHeight" se p�en�� do
\TeX{}ov� metriky jako parametr "\fontdimen5" alias "1ex".
Ten je pak mimo jin� pou�it \TeX{}ov�m primitivem 
"\accent" na usazov�n� akcent�,
pokud n�hodou dan� p�smeno u� po�adovan� akcent p��mo ve fontu nem�.

Asi tu��te, jak by asi �lo chybu opravit. Je t�eba se pod�vat na
BoundingBox mal�ho p�smene x a v��ku toho boxu pou��t m�sto
"Xheight". Ten BoundingBox u� m�me p�ece spr�vn� vypo��tan� d�ky
programu "myprintafm.ps"\kern.1em! Asi by �lo n�jak�m perl�kem do "afm"
metriky vl�zt a popsanou �innost automatizovat. M� se ale zd�lo
jednodu��� ��ci programu "my-afm2tfm", aby se vyka�lal na 
"Xheight" a za zavazuj�c� pova�oval v��ku p�smene x. V�dy� jsem se
u� ve zdrojov�m k�du tohoto programu jednou vrtal, tak�e ne�inilo pot��e to
ud�lat podruh�.

Sl�va, kone�n� m�me \TeX{}ov� metriky snad bez chyb. V�echny skripty,
kter� jsem pro generov�n� metrik pou�il, jsou p�ilo�eny v~distribuci.


\subsec Odhalov�n� chyb
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

P�i pr�ci na \TeX{}ov� podo�e jsem postupn� objevil ve fontech a 
v~mnoha souvisej�c�ch programech nebo knih�ch chyby. Zde je jejich
v��et:

\begitems
* Dv� chyby v~m� knize \TeX{}book naruby.
* Jedna chyba v~\TeX{}u. Nebo je to jen nep��jemn� vlastnost?
* V��e popsan� chyby v~programech "printafm.ps" a "afm2tfm".
* Chyba v~pdf\TeX{}u, kter� u� v~nov� verzi nen�.
* Chyba v~programu "dvips".
* Chyba v~Ghostscriptu verze~7.0.
* Acroread verze~3.0 pro UNIX nezobraz� Iogonek.
* N�kolik chyb ve �tormov�ch fontech.
\enditems

Chyby v~\TeX{}booku naruby jsem zanesl do "errata.txt". Na stran�
78 p�ipou�t�m jednotku "mu" v~parametru "\hskip", 
co� nen� pravda. Na stran� 378 nezmi�uji mo�nost pou��t "\ifx"
na test shody expandovateln�ch primitiv�.

Chyba v~\TeX{}u je n�sleduj�c�: Pokud pou�ijeme znaky tvo��c�
automaticky ligaturu s~hrani�n�m znakem slova, pak se tyto znaky
objev� i uvnit� slova v~m�st�, kde pou��v�me primitiv "\-" pro
vyzna�en� nestandardn�ho d�len� slov. Mus�me tedy do t�chto m�st
p�idat je�t� primitiv "\noboundary". Pak se ale zase znak neprom�n�
na alternativn�, pokud je n�hodou slovo v~tom m�st� skute�n�
rozd�leno. Je-li slovo d�leno podle vzor� d�len� 
(ne vyzna�en�m~"\-"), pak se v�e chov� spr�vn�. 
To znamen�, �e znak je norm�ln�
uvnit� a p�i rozd�len� slova se jako prvn� na n�sleduj�c�m ��dku
prom�n� automaticky ve znak alternativn�.

Chyby v~programech pdf\TeX{}, "dvips" a Ghostscript~7.0 jsou podrobn�
pops�ny v~dokumentaci k~\TeX{}ov� podpo�e. Jedn� se o~to, �e pdf\TeX{}
byl ve star�� verzi (kterou ov�em st�le pou��v�m) zmaten mezerami
uvnit� z�vorek vymezuj�c� "/FontBBox". Program "dvips" je zase zmaten
t�m, kdy� m� vysek�vat nepot�ebn� znaky v~dokumentu, kde se setkaj�
dv� r�zn� metriky odkazuj�c� na stejn� font (co� je v~p��pad� font�
s~v�ce ne� 256 znaky dost p�irozen� po�adavek). Kone�n� Ghostscript
verze~7.0 n�hodn� pad� p�i generov�n� bitmap s~hl�en�m
{\tt gs died on signal 13}.

Acroread 3.0 se projevil zaj�mavou chybou. Zatvrzele odm�t� zobrazit
znak "Iogonek". M�sto n�j najdeme v~dokumentu b�l� m�sto. P�itom minuska
"iogonek" je v~po��dku. Pou�ijeme-li vy��� verzi acroreaderu na stejn�
PDF dokument, znak Iogonek se objev� tam, kde m� b�t. Kdybych m�l po
ruce zdrojov� text toho programu, okam�it� bych se pod�val, jak�
speci�ln� akce je v~n�m p�i v�skytu znaku Iogonek v~dokumentu
naprogramovan�. Proto�e to ale nen� program s~otev�en�m zdrojov�m
k�dem, zbyla mi z~t�to p��hody pouze obava, �e program�to�i p�i 
v�skytu tohoto znaku naprogramovali n�jakou ro���rnu.

Chyby ve fontech St�e�ovick� p�smolijny jsem ozn�mil autorovi po
dokon�en� \TeX{}ov� podpory. Vesm�s v�echny byly odstran�ny na
po�k�n�, tak�e pokud objedn�me fonty dnes, pak u� tyto chyby obsahovat
nebudou. Nicm�n� pro �plnost uv�d�m jejich v��et.

\begitems
* V~Jannon Antikv� byl nenulov� ItalicAngle, a�koli tam m� b�t nulov�.
* Kurz�vy Serapionu nem�ly variantn� \uv{v} na pozici "pi", a�koli
  jin� kurz�vy m�ly tento znak pr�v� na t�to pozici.
* Medi\ae val Italic m�l nulov� ���ky pro znaky 1/2, 1/4, 3/4, 
  $^1$, $^2$, $^3$ a znak~$/$ (to nen� oby�ejn� lom�tko, ale lom�tko
  vhodn� pro slitky zlomk�)
* Medi\ae val SC Bold Italic m�l na pozici znaku \uv{�} znak \uv{�}.
* MramorLight m�l na pozici znaku \uv{�} znak \uv{�}.
* SplendidOrnamenty neobsahoval kudrlinku inzerovanou v~katalogu pod k�dem
  znaku~\uv{@}.
* Dvojice znak� [ a J (n�hodou se to v~testu font� se�lo v~rodin�
  Jannon a JBaskerville) byla p��li� nalepena na sebe a asi by
  pot�ebovala korekci kernem. V~plainov� verzi vzorn��ku font�
  jsem si pomohl makrem, kter� tam p�id�v� mez�rku 0,05em.
\enditems

Krom� toho jsem je�t� narazil na nep��jemnou v�c, kter� vypl�v�
z~koncepce programu "afm2tfm" a omezen� v~metrik�ch "tfm". 
V~t�chto metrik�ch se v�echny rozm�rov� �daje ukl�daj� jako
racion�ln� ��slo, p�i�em� skute�n� rozm�r z�sk�me tak, �e toto ��slo
n�sob�me stanovenou jednotkou. V~"afm2tfm" byla celkem logicky
stanovena jednotka jako tis�cina velikosti fontu, proto�e to je
v~\ps{}ov�ch fontech obvykl� a v~\ps{}ov�ch metrik�ch si pak vysta��me 
s~cel�mi ��sly. Jenom�e metrika "tfm" m� mo�nost ulo�it racion�ln�
��slo maxim�ln� ve velikosti 2048. Ve fontu Zeppelin, kter� je takov�
hodn� roz���en� a nav�c m� jenom verz�lky, byl tento limit
p�ekro�en. H�dejte u~jak�ho znaku? Je to znak \ss, kter� ve verz�lkov�
podob� je do fontu spr�vn� zakreslen jako SS. Tento \uv{dvojznak} m� v~\ps{}ov�ch
jednotk�ch ���ku kolem 2200, tak�e pou�it� t�to jednotky p�i
p�evodu do "tfm" zp�sobilo chybu. Program 
"vptovf" vyp��e varov�n� a ulo�� ���ku nula. Musel jsem tedy manu�ln�
upravit tuto ���ku na spr�vn� rozm�r pomoc� "tftopl", "vi", "pltotf".
Podobn� probl�m jsem �e�il s~fontem Splendid Ornamenty.


\subsec Motivace k~makru OFS
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

Mysl�m si, �e existuje je�t� jeden d�vod mal�ho vyu�it� jin�ch 
font� ne� Computer Modern v~\TeX{}u, kter� jsem v~�vodu sv�ho �l�nku
neuvedl. T�m d�vodem je skute�nost, �e s~rostouc�m
po�tem instalovan�ch font� kles� p�ehled o~tom, jak se jmenuj�. P�itom
znalost jejich jmen je nutn� podm�nka pou�it�, nebo� v~\TeX{}u na
rozd�l od interaktivn�ch syst�m� mus�me n�zev fontu napsat n�kam do
souboru podle smluven� syntaxe a pak \TeX{}ovat. \TeX{}ista si tedy mus�
v~ur�it�m okam�iku vzpomenout na n�zev fontu a zapsat jej do
n�jak�ho souboru maker nebo p��mo do dokumentu.

Interaktivn� syst�my maj� v~tomto ohledu na rozd�l od \TeX{}u
v�hodu. V�echny fonty, kter� jsou instalov�ny, se zobrazuj� v~klikac�
nab�dce, tak�e sta�� se chopit my�i a klikat. Tato mo�nost obvykle
v~\TeX{}u chyb�.

Kdy� jsem si p�inesl dom� CD�ko ze St�e�ovic a za�al listovat
p�smov�mi katalogy, probudila se ve m� panika, �e si budu muset n�zvy
metrik v�ech t�ch font� pamatovat, abych je mohl efektivn�
vyu��t. V�dy� j� si nejsem schopen zapamatovat ani metriky
standardn�ch 35 font� od Adobe. Kdo si m� pamatovat, �e t�eba Palatino
Italic m� metriku "pplri8z.tfm"? Ani NFSS tento probl�m ne�e��.
Mus�m toti� v�d�t, �e Palatino m� v~NFSS zkratku "ppl" a �e je 
k~dispozici varianta \uv{medium-weight/italic}. Pak teprve font zap��u
jako "IL2/ppl/m/it/10". V���m, �e je ka�d�mu jasn�, �e to nen�
��dn� velk� v�hra, sp�� cesta z~bl�ta do lou�e. J� bych p�itom 
cht�l napsat n�kam prost� \uv{Palatino} a p��padn� se dozv�d�t, 
jak� varianty t�to rodiny jsou k~dispozici. 

M��ete nam�tnout, �e tento probl�m �e�� \LaTeX{} se sv�mi stylov�mi
soubory. Tam skute�n� mohu napsat 
"\usepackage{palatino}". Ov�em ten n�zev
\uv{palatino} je implementov�n jako n�zev souboru. S~dlouh�mi n�zvy
soubor� b�v� v~n�kter�ch syst�mech pot��, zat�mco dlouh� n�zvy 
rodin jsou celkem obvykl�. Pokud budu m�t v~\TeX{}u instalov�nu stovku
rodin, st�� si budu pamatovat v�echny jejich n�zvy. P�itom souhrnn�
slovn��ek n�zv� v�ech instalovan�ch rodin NFSS ne�e��.

Abych zahnal tu paniku, kter� vznikla p�i m�m listov�n� v~katalogu,
rozhodl jsem se ud�lat makro OFS (Ol��k�v Fontov� Syst�m). Nyn�
mohu na za��tek dokumentu napsat text, kter� jsem ochoten si
pamatovat:

\begtt
\input allfonts
\showfonts
\endtt
%
nebo rovnou na (UNIXov�) p��kazov� ��dek nap��u:

\begtt
$ tex allfonts \\showfonts\\end
\endtt
%
a na termin�l a do logu se mi vylistuje seznam v�ech rodin, kter� mohu
pou��t. Nav�c vedle ka�d� rodiny je seznam v�ech variant, kter� jsou
v~dan� rodin� k~dispozici. N�zvy rodin nemaj� omezen�
na 8 p�smen a jsou zapisov�ny pokud mo�no tak, aby to nebylo ani
p��li� rozvl��n� (John Baskerville Text), ani nic ne��kaj�c�
zkratka (sjbt). V~p��pad� citovan� rodiny se na termin�lu objev�
��dek s~nab�dkou "[JBaskervilleText/]".
Pokud budu cht�t p�epnout sazbu do t�to rodiny, 
nap��u prost� "\setfonts[JBaskervilleText/]" a pokud budu
cht�t pou��t jen konkr�tn� variantu Bold Italic, pak nap��u 
"\setfonts[JBaskervilleText-bi/12pt]".

Sta�� tedy udr�ovat soubor "allfonts.tex" tak, aby zahrnoval
informace o~v�ech fontech v~\TeX{}ov�m syst�mu.
P�i instalaci nov� skupiny font� do n�j p�id�m jeden ��de�ek. 
Nap��klad po instalaci font� ze skupiny Jannon mohu vyu��t u�
p�ipraven� soubor "sjanon.tex", tak�e do 
"allfonts.tex" p�id�m

\begtt
\input sjannon
\endtt
%
a m�m vystar�no. Listing v�ech rodin ze St�e�ovick�
p�smolijny po zad�n� p��kazu "\showfonts" najdeme na WWW str�nce
\TeX{}ov� podpory. Listing obsahuje 86 ��dk� t�kaj�c�ch se rodin font�
ze St�e�ovic a na ka�d�m ��dku je v��et variant dan� rodiny.
Podrobn�j�� informace o~makru OFS najdeme v~dokumentaci na
\url{http://petr.olsak.net/ftp/olsak/ofs}.

Dal��m motivem k~naps�n� OFS byla skute�nost, �e font se zhruba 370
znaky bylo nutno rozlo�it do dvou metrik. P�itom �lo o~to, aby byla
po ruce efektivn� makra, kter� umo�n� mezi z�kladn� a roz�i�uj�c�
metrikou automaticky p�ep�nat podle toho, jak� znak chceme vytisknout.
Tak jsem nakonec dosp�l v~plainu k~n��emu podobn�mu, jako je v~NFSS 
"\DeclareTextSymbol" a podobn� v�ci, jen je to v~OFS 
je�t� trochu chyt�ej�� a deklaruje se to mnohem logi�t�ji a p�ehledn�ji.

Na z�v�r si zkus�me porovnat, ve kter� z~n�sleduj�c�ch t�� hl�ek se
nejv�sti�n�ji vysv�tluje, v~jak�m fontu do�lo k~p�ete�en� boxu:

\begtt
Overfull \hbox (9.36813pt too wide) in paragraph at lines 7--10
\tenrm mem, kter� vznikl v d�ln� pro-fe-sora Don-|

Overfull \hbox (9.36813pt too wide) in paragraph at lines 7--10
\IL2/ppl/m/n/12 mem, kter� vznikl v d�ln� pro-fe-sora Don-|

Overfull \hbox (9.36813pt too wide) in paragraph at lines 7--10
\Palatino-rm/at12pt mem, kter� vznikl v d�ln� pro-fe-sora Don-|
\endtt

Prvn� hl�en� je klasick� z~plainu, druh� p�i pou�it� NFSS a t�et� p�i
pou�it� OFS v~plainu.


\subsec Tak trochu recenze k~font�m ze St�e�ovic
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

P�vodn� jsem cht�l napsat �l�nek, kter� by byl recenz� na �tormovy
fonty. Nakonec jsem ale napsal tak� \uv{o~okolnostech vzniku \TeX{}ov�
podpory} a teprve nyn� se vrac�m k~p�vodn�mu p�edsevzet�.
Ty fonty se mi zdaj� po v�tvarn� str�nce velmi zda�il�. Trouf�m
si dokonce ��ci, �e plno font�, kter� se objevuj� b�n� v~opera�n�ch
syst�mech nebo jsou p�ibaleny k~n�jak�mu kreslic�mu programu, nesahaj�
svou kvalitou �tormov�m font�m ani po kotn�ky. 

Je t�eba si uv�domit, �e p�sma vznikaj� 
v~{\it �esk�\/} d�ln� ve St�e�ovic�ch
a d�l� je absolvent Vysok� �koly um�leckopr�myslov�, kter� je
dr�itelem n�kolika ocen�n� za p�sma
a je uzn�van�m odborn�kem mezi typografy. Bu�me r�di, �e takov�
d�lna u~n�s v�bec existuje a �e nejsme odk�z�ni jen na p�sma z~dovozu
(jejich auto�i se na na�e akcenty d�vaj� jako na n�co pon�kud exotick�ho
bez hlub��ho pochopen� souvislost�) nebo jen na p�sma po�e�t�n�
program�tory, a mnohdy typografy-amat�ry.

Pokud jde o~technickou realizaci t�ch font�, tak jsem plno probl�m�
podrobn� popsal v��e. Je pot�eba odli�ovat technick� probl�my, kter�
nav�c pravd�podobn� b�n� z�kazn�ci St�e�ovick� p�smolijny pou��vaj�c�
komer�n� DTP programy nemaj�, od hodnocen� kvality font� po v�tvarn�
str�nce a z~hlediska �itelnosti.

Oce�uji rozs�hlou nab�dku chlebov�ho p�sma, kter� mo�n� (na rozd�l
od titulkov�ch p�sem) po letm�m prohl�dnut� katalogu amat�ra moc
nezaujme, ale o~to v�ce se bude hodit p�i ka�dodenn� pr�ci.

Fonty Regula Antiqua a Regula Kursiva ch�pu jen jako zaj�mav�
experiment, kter� se sna�� do p�sma dostat dobovou patinu. Takto
jednodu�e to ale asi nep�jde d�lat, proto�e je p��li� rychle patrn�,
�e stejn� p�smenka maj� po��d se opakuj�c� stejn� kazy. Kdyby m�lo
ka�d� p�smenko aspo� p�t variant, pak by se dalo v~\TeX{}u ud�lat
mak�rko, kter� by do sazby n�hodn� vyb�ralo pro po�adovan� p�smeno poka�d�
jinou variantu. Mo�n� by to vypadalo zaj�mav�, ale ob�v�m se, �e by to
po��d p�sobilo dost um�le. Tisk takov�ho textu na laserov� tisk�rn�
nebo ofsetem je velmi vzd�len klasick� technologii knihtisku, kdy i
hmatem na pap��e ta p�smenka n�kdy c�t�me.

Kolegy \TeX{}isty bych cht�l upozornit, �e n�kter� p�sma (zvl�t�
jejich z�kladn�, tj.~netextov� formy), maj� pom�rn� vysoko um�st�nu
horn� dota�nici, tak�e se m��e st�t, �e se nap��klad desetibodov�
velikost p�sma nevejde ani do dvan�ctibodov�ho ��dkov�n�. \TeX{}nicky
�e�eno: i pro tyto parametry se hod� nastavit z�pornou hodnotu
"\lineskiplimit". Lidov� �e�eno: i pro takov� ��dkov�n� se m��e
s~velkou n�hodou st�t, �e se p�smenka ze dvou sousedn�ch ��dk�
budou dot�kat. 

Pokud bych m�l St�e�ovick� p�smolijn� n�co vytknout, pak je to
chyb�j�c� decentn�, ne p��li� �irok� a �iteln� neproporcion�ln� p�smo.
Ch�pu, �e emulace psac�ho stroje nespad� do oblasti typografie, ale na
druh� stran� si mysl�m, �e takov� font by na�el pou�it� v~po��ta�ov�ch
p��ru�k�ch v�eho druhu. Tam se s~velkou pravidelnost� objevuj� v�pisy
po��ta�ov�ch program�, uk�zky p��kazov�ch ��dk� syst�mu a podobn�
v�ci. Tyto z�le�itosti i v~dne�n�m sv�t� modern�ch po��ta��
si program�tor na obrazovce sv�ho monitoru zobrazuje n�jak�m �iteln�m
neproporcion�ln�m fontem. M� k~tomu rozumn� d�vody. Je-li v~knize
pro takov� uk�zky pou�ito proporcion�ln� p�smo, je to  
p�inejmen��m nezvykl�.

Taky m� mrz�, �e v~nab�dce chyb� matematick� fonty. Tady ale naprosto
ch�pu, �e nab�dka se odv�j� od popt�vky. Ud�lat kvalitn� sadu 
matematick�ch font� d� asi mnohem v�ce pr�ce, ne� v�roba b�n�
�ty� nebo dokonce �esti�ezov� rodiny. Z�ejm� je popt�vka 
po matematick�ch fontech mezi z�kazn�ky v~DTP studi�ch
nulov�, tak�e se to nevyplat�.

Je�t� bych m�l jednu p�ipom�nku t�kaj�c� se znaku "ellipsis"
(t�i te�ky). Zarazilo m�, �e ve v�ech fontech ze St�e�ovick�
p�smolijny je tento znak kreslen tak, jako by n�kdo napsal norm�ln�
t�sn� za sebou t�i te�ky bez znalosti o~tom, co to je 
elipsa\dots{} Vzpom�n�m si, jak jsme se s~t�mto mikrotypografick�m
probl�mem vydov�d�li v~\TeX{}u, kdy� jsme za�azovali do kerningov�ch
p�r� dvojici te�ek tak, aby byly v�ce prostr�eny a aby ani diletanti
bez znalosti existence elipsy nebyli jednodu�e schopni natla�it ty t�i
te�ky t�sn� vedle sebe. Ka�d� \TeX{}ista je nav�c hned v~�vodn�ch manu�lech
pou�en, �e nem� cp�t t�i te�ky v~textu t�sn� za sebou, ale m� pou��t
sekvenci "\dots", kter� vytiskne elipsu s~prostrkan�mi te�kami.
P�i pohledu na znak "ellipsis" ve �tormov�ch fontech 
jsem se rozhodl {\it nenasm�rovat\/} \TeX{}ovou sekvenci 
"\dots" na tento znak, ale ponechat ji jako makro, kter� mezi trojici
te�ek p�id�v� dodate�n� mezery.

R�d bych zm�nil existenci skv�l�ho p�smov�ho
katalogu St�e�ovick� p�smolijny. Ten katalog je p�esn�
to, co bych od katalogu o�ek�val. Jednotliv� �ezy jsou ve v�ech
obvykl�ch velikostech s�zeny v~b�n�m textu v~bloku, aby bylo vid�t
jejich chov�n� p�i norm�ln�m provozu. Tak� tam jsou n�hledy str�nek
v�etn� okraj� a st��d�n� z�kladn�ho �ezu s~kurz�vou nebo tu�n�m p�smem,
jak b�v� v~n�kter�ch textech obvykl�. Nebo tam najdeme extr�mn�
zmen�en� �ezu a� na hranici �itelnosti �i naopak zv�t�en�, aby byly
vid�t detaily. Ke katalogu bych m�l jen jedinou v�hradu: za�ala se mi
z�hy rozlepovat vazba a musel jsem pou��t z�chrann� pr�ce
s~lepidlem. 

P�i p�echodu na verzi Typokatalogu~4 Internetov� str�nky St�e�ovick�
p�smolijny~\url{www.pismolijna.cz} po n�jakou dobu nefungovaly
s~Netscapem~4.x.  V~sou�asn� dob� u� je zm�n�n� chyba odstran�na a
str�nky spolupracuj� i s~uvedenou verz� prohl��e�e.  St�v� se mi ov�em
bohu�el velmi �asto, �e webmaste�i r�zn�ch sajt� ignoruj� po�adavky na
funk�nost str�nek v~t�to verzi Netscape, a~p�itom nemaj� d�vod: jejich
str�nky neobsahuj� ��dn� konkr�tn� efekt, kter� nejde v~uveden�m
prohl��e�i realizovat. Je proto p��jemn� v�d�t, �e str�nky St�e�ovick�
p�smolijny mezi takov� ignorantsk� sajty nepat��.

Licen�n� ujedn�n� k~font�m je typicky komer�n� a z~technick�ho pohledu
na v�c obt��n� interpretovateln�. Podobn� ujedn�n� ov�em najdeme i
u~jin�ch p�smolijen, tak�e n��e nazna�en� probl�my nejsou ni��m
specifick�m jen pro St�e�ovickou p�smolijnu.

V�echny komer�n� licence k~font�m se pot�kaj� s~probl�mem typick�m
pro tento druh software. Co to znamen� \uv{pou�it�} font�? Je to
okam�ik, kdy je pot�eba pou��t jejich metrick� �daje k~v�po�tu sazby?
Domn�v�m se, �e rozhodn� ne. Metrick� �daje k~font�m jsou voln�
zve�ejn�ny t�eba i u~takov�ch firem, jako je Adobe. Kdokoli je m��e
pou��t a teoreticky vypo��tat rozlo�en� sazby na str�nk�ch. Kdy� nem�me
vlastn� popisy tvaru jednotliv�ch znak�, pak takov� dokument stejn�
nezrealizujeme do kone�n� podoby. Kdyby moje domn�nka nebyla pravdiv�,
pak bych v�razn� poru�il licenci zve�ejn�n�m metrick�ch �daj� ke v�em
�tormov�m font�m ve form�tu \TeX{} na Internetu. Jsem ale p�esv�d�en,
�e jsem licenci t�mto krokem neporu�il, proto�e jsem zve�ejnil {\it
jen\/} metrick� �daje bez informac� o~tvarech jednotliv�ch znak�.

Jin� interpretace slova \uv{pou�it�} font� by mohla tvrdit, �e se
jedn� o~okam�ik downloadov�n� popis� tvar� znak� do dokumentu.  To se
asi nejv�ce bl��� pojet� licence na fonty. Je ov�em d�le�it� se
vyvarovat mo�nosti voln� zve�ejnit na Internetu nebo n�komu poskytnout
dokument s~�pln�mi downloadovan�mi fonty, proto�e by je kdokoli trochu
v�ce vl�dnouc� po��ta�em mohl z~tohoto dokumentu vykostit a za��t
neleg�ln� \uv{pou��vat}. V~tom p��pad� by m�l podle m�ho n�zoru na
takov�m stavu vinu i ten, kdo dokument zve�ejnil, proto�e on tomu
pir�tovi umo�nil jednodu�e kr�de�. Pr�vn�ci by se na takov�m p��pad�
asi vydov�d�li. Ve �tormov� licenci je o~tomto probl�mu tak� zm�nka:
\uv{Sm�te poskytnout kopii p�sma (p�sem) pou�it�ho 
v~ur�it�m dokumentu tisk�rn� zak�zek nebo servisn�mu 
pracovi�ti, pouze pokud toto ji� vlastn�
platnou licenci od S.~P. k~u��v�n� p��slu�n�ho 
p�smov�ho softwaru.}

Dal��m v�kladem slova \uv{pou�it�} font� by mohl b�t okam�ik, kdy je
t�eba vytvo�it tvary znak� podle jejich matematick�ch popis�. To se
d�je v~osvitov�ch jednotk�ch, v~tisk�rn�ch a p�i n�hledech t� 
p��mo v~po��ta�i. Kdy� vytvo��me dokument s~downloadovan�mi fonty a
po�leme jej na n�kter� z~uveden�ch za��zen�, teprve pak se fonty
v~tomto smyslu \uv{pou�ij�}. Licence St�e�ovick� p�smolijny proto
uv�d�, �e je mo�no takto fonty~\uv{pou��t} na neomezen�m po�tu
tisk�ren a osvitov�ch jednotek, ov�em v~z�kladn� licenci je dovoleno
jen do jednoho takov�ho v�stupn�ho za��zen� fonty trvale instalovat.

Typicky nepo��ta�ov�, ale jist� spr�vn�, v�klad slova
\uv{pou�it�} p�sma je okam�ik, kdy text �te �ten��. 
Pokud m� t�eba Vieweghova kniha n�klad n�kolika set
tis�c v�tisk�, pak je \uv{pou�it�} p�sma v~takov� knize 
�ekl bych skoro lidov�. To licence v�bec ne�e��, ale mo�n� by m�la.

Ot�zka mo�nosti \uv{pou�it�} jak�hokoli softwaru na limitovan�m po�tu
po��ta�� je rovn� problematick�, pokud vezmeme v~�vahu propojen�
po��ta�� do s�t�. Tam m��eme software re�ln� instalovat jen na jedin�m
po��ta�i a ostatn� pracovi�t� mohou slou�it jako grafick�
termin�ly k~tomuto po��ta�i. Z~technick�ho pohledu software pracuje
pouze na jedin�m po��ta�i (proto�e jedni�ky a nuly takov�ho software se
odehr�vaj� v~elektrick�ch obvodech tohoto jedin�ho po��ta�e) a
ke koncov�mu pracovi�ti je p�iveden po s�ti jen v�sledn� obraz dan�
aplikace. Takov�ch pracovi�� slou��c�ch jako grafick� termin�ly ov�em
m��e b�t k~tomu centr�ln�mu po��ta�i p�ipojeno libovoln� mnoho a
sou�asn� na tom po��ta�i m��e tedy pracovat velmi mnoho
u�ivatel�. Existenci takov�ch multiu�ivatelsk�ch po��ta�� v�t�ina
softwarov�ch licenc� v�bec ne�e��. Asi proto, �e pr�vn�ky, kte�� texty
licenc� navrhuj�, takov� technick� �e�en� v�bec nenapadlo. Oni mo�n�
jsou schopni si pod pojmem po��ta� p�edstavit jen osobn� PC, na kter�m
v~jednu chv�li m��e pracovat jen jeden �lov�k. 

Z�kladn� licence ke �tormov�m font�m m� limit p�ti po��ta��. Ani tato
licence ne�e�� mo�nost existence v�ceu�ivatelsk�ch po��ta�� s~v�t��m
mno�stv�m termin�l� na nez�visl�ch pracovi�t�ch.

Moje �vaha k~licenci neznamen�, �e bych ji cht�l n�jak
zpochybnit. Rozum�m tomu jednodu�e tak,
�e p�i masov�j��m \uv{pou�it�} p�sma v~DTP
studi�ch a reklamn�ch agentur�ch s~v�ce zam�stnanci
je pot�eba za to p�smo p�iplatit. Jednotlivec p�i
zakoupen� licence k~fontu dostane standardn� limit \uv{p�t po��ta��}. 

Na rozd�l od obrovsk�ch softwarov�ch spole�nost� p�i
n�kupu licence k~font�m ze St�e�ovic d�v�me pen�ze konkr�tn�mu
�lov�kovi, kter� {\it osobn�\/} za svou pr�ci ru��. Pova�uji to za
velk� rozd�l a mysl�m si, �e se to pozn� i podle
p��stupu k~z�kazn�k�m.


\subsec P�smo Lido
%%%%%%%%%%%%%%%%%%

Pan �torm uvolnil pro bezplatn� ���en� na Internetu �est �ez� p�sma
Lido. P�vodn� se jednalo o~zak�zku pro Lidov� noviny (odtud asi
pramen� n�zev), ale nakonec z~t�to zak�zky se�lo. Saze�i v~tomto
den�ku nad�le pou��vaj� b�n� p�smo Times New Roman, kter� je sou��st� 
opera�n�ho syst�mu MS~Windows. 

Uvoln�n� p�smo Lido je na Internetu k dost�n� pouze ve verzi TrueType,
p�i�em� pro profesion�ln� pou�it� ve verzi Type~1 je pot�eba zaplatit
licen�n� poplatek. 

Proto�e TrueTypov� verze p�sma se v~\TeX{}u daj� pou��t jen
v~n�kter�ch distribuc�ch nebo po konverzi fontu na Type~1, pan �torm
se nakonec rozhodl ud�lat pro \TeX{}isty v�jimku a umo�nit jim
pou��vat zdarma i {\tt pfb} form�t t�chto font�. Fonty jsem za�adil do
archivu {\tt slido.tgz} a um�stil na \url{www.cstug.cz/stormtype}.
Samoz�ejm� je i p�i pou�it� t�chto p�sem nutn� dodr�ovat licen�n� ujedn�n�.

%\vfil\break

\input typomono

\end
